Känslorna spelar roll – emotionell intelligens är en stor tillgång på jobbet
![](https://abounderrattelser.fi/wp-content/uploads/2022/03/311900-960x750.jpg)
Föreställ dig ett möte där du ska redogöra för något viktigt. De andra på mötet lyssnar, nickar. Någon kanske kommer med en fråga.
Föreställ dig samma möte, men nu börjar de andra skrolla på sina telefoner, någon kanske fnissar åt hur du uttalar ett ord.
I det första exemplet råder det en psykologiskt trygg stämning. I det andra exemplet är stämningen mindre trygg.
Om att förstå och acceptera sina känslor
Emotionell intelligens handlar dels om att förstå och acceptera sina egna och andras känslor och dels om att kunna bejaka känslor som bidrar till att skapa en psykologiskt trygg stämning.
Arbetslivscoach Daphne Jensen tar fram ett papper. På pappret finns ord på känslor som är markerade med grönt, blått och rött.
![Ett diagram med ord för känslor i olika färger.](https://abounderrattelser.fi/wp-content/uploads/2022/03/311901.jpg)
De röda känslorna som rädsla, ilska, sorg, skam, avsky, skuld och hat skapar ett tunnelseende som gör att man inte ser större helheter och nya infallsvinklar.
De gröna känslorna skapar tillit, engagemang och inspiration. Utgående från de här känslorna är ett bredare perspektiv med flera infallsvinklar möjligt.
När man blir medveten om sina känslor kan man ge dem namn och när man kan ge dem namn har man lättare att vid behov reglera dem.
Daphne Jensen
På pappret ser det enkelt ut. Och självklart: Förstås gynnar en psykologiskt trygg stämning kreativitet och engagemang. Men i vardagen, där känslorna blixtsnabbt tar kommandot är det inte lika lätt, vare sig att lägga märke till känslorna eller att inte låta dem styra ens beteende.
– Den som vill använda sin emotionella intelligens och agera på ett emotionellt intelligent sätt måste börja med att bli medveten om sina egna känslor, säger Jensen. När man blir medveten om sina känslor kan man ge dem namn och när man kan ge dem namn har man lättare att vid behov reglera dem.
Är man du med sina egna känslor har man också lättare att förstå och hantera andras känslor.
![En leende kvinna vid ett bord.](https://abounderrattelser.fi/wp-content/uploads/2022/03/IMG_1797-scaled.jpg)
Jensen är noga med att påpeka att det att man reglerar sina känslor inte handlar om att man inte känner dem.
– Att man sätter en etikett på en känsla betyder samtidigt att man accepterar att man har känslor och tillåter sig att känna dem men att man inte måste agera på alla känslor utan kan välja hur man uppför sig.
Känslorna far i väg med oss, fyller oss, leder oss. Lättast skulle det vara om människor på arbete var som maskiner eller robotar utan känslor. Men så är det inte. Känslorna finns med hela tiden.
EI
Emotionell intelligens eller EI är ett uttryck som myntades redan på 1960-talet men blev känt på 1990-talet bland annat tack vare journalisten och psykologen Daniel Goleman.
Emotionell intelligens definieras som förmågan att bejaka, använda, förstå, reglera och hantera känslor.
Människor med hög emotionell intelligens kan känna igen sina egna känslor och andras och använda emotionell information som en guide för tänkande och beteende. De kan särskilja mellan olika känslor och namnge dem, samt reglera sina känslor för att anpassa sig till miljön.
Människan är ett flockdjur och arbetsgemenskapen utgör en flock. Lyckas man skapa tillit, trygghet och uppskattning skapar man samtidigt känslan av flocktillhörighet.
Blir man däremot ifrågasatt, osynliggjord eller förlöjligad uppstår en rädsla för att bli utesluten ur flocken.
Och den som är rädd blir stressad, trött och presterar dåligt.
– Man kan kalla den här stressen för emotionell stress. Emotionell stress upplevs ofta som en känsla av värdelöshet, otillräcklighet och att inte duga. Emotionell stress kan också uppstå då man inte får tillräcklig uppskattning för sin arbetsinsats eller då man blir utsatt för så kallade härskartekniker.
Härskartekniker definieras som ”informell maktutövning som sparkar neråt.”Förutom osynliggörande och förlöjligande kan det handla om att undanhålla information eller få någon att känna sig skyldig eller skamsen.
– Få personer utövar härskartekniker medvetet. Oftast är det frågan om ett invant beteendemönster som går att byta ut mot något produktivare, säger Jensen och fortsätter: Blir man utsatt för härskartekniker hjälper det med emotionell intelligens, säger Jensen. Då lägger man märke till den obehagliga känslan, förstår att någon försöker förminska en och kan på ett neutralt sätt berätta vilka känslor som uppstår och hur man skulle vilja bli bemött.
I platta organisationer behövs det emotionell intelligens
Under de senaste hundra åren har det finländska arbetslivet gått från en hierarkiskt styrd produktionsindustri till ett allt mera tjänsteorienterat samhälle.
Den hierarkiska styrningen har ersatts av plattare organisationsmodeller. Många platta organisationer styrs ändå fortfarande som om de var hierarkiska pyramidorganisationer.
Lite som att försöka passa in en fyrkantig kloss i ett runt hål. Det vill inte riktigt lyckas.
– Emotionell intelligens är det enda som får en platt organisation att fungera. I en platt organisation har du ett nätverk och enda sättet som du får ett nätverk att fungera på är att se till att de olika beståndsdelarna har kontakt med varandra. Det här sker genom att sporra samspel och kommunikation. Genom att lyssna och föra dialog.
Hot eller förväntan?
Vill man skissa en riktigt enkel modell av hur det går till när en känsla uppstår ser bilden ut ungefär så här: Något händer, du får en tanke i huvudet eller någon säger något.
Amygdala, vår ”hotradar i känslohjärnan” reagerar: Hot eller förväntan? Om det handlar om ett hot uppstår obehagliga känslor som frustration och stress och du beter dig därefter.
Om det är en behaglig känsla som uppstår skapas känslor som tillit, uppskattning och tillfredsställelse. Ditt beteende blir vidsyntare, kreativare och mera engagerat.
– Man kan ju fråga sig själv om man vill att den andra parten ska känna sig hotad. Vill jag trycka ner den här människan? Vill jag att den skäms? Om man inte vill det, och jag vill tro att de allra flesta inte vill det, så måste man säga det man har på hjärtat på ett sätt som inte väcker försvaret eller hotresponsen hos den andra, säger Jensen och tillägger:
– Det kan ske magiska saker om man försöker skapa en trygg stämning i stället för en hotfull.
Daphne Jensen
Åbobon Daphne Jensen, 49, är mental tränare och arbetslivscoach. Hon jobbar bland annat med tankearbetare eller det som på finska kallas ajatustyöläiset, på engelska brainworkers.
Med tankearbetare avses personer som till exempel jobbar som egenföretagare, forskare, datautvecklare och så vidare.
Enligt Jensen förekommer det ett slags hets inom dagens arbetsliv och det får många att må dåligt.
I en serie på tre artiklar i ÅU har Jensen delat med sig av tankar och tips till den som vill ta bättre hand om sig själv på jobbet. Den första artikeln handlade om hur man kan minska på känslan av splittring i arbetet, den andra behandlade återhämtning och den tredje emotionell intelligens.
Du hittar alla delarna i serien här nedan!
En diktatur är ett typexempel på en hierarkiskt styrd pyramidorganisation, där diktatorn
omges av en klick gycklare, som med enbart egen fördel för ögonen konkurrerar om
diktatorns gunst. En sådan stat hittar vi på andra sidan av vår 1 300 km långa östgräns.
Samma fenomen kan observeras på arbetsplatser med en narcistisk chef.